KURZUS: Közlekedésbiztonság

MODUL: IV. modul: Közlekedésbiztonság egyéb területei

13. lecke: Forgalomtechnika és a közlekedésbiztonság összefüggései. A közlekedési infrastruktúra állapota és biztonságot befolyásoló hatása

| Tanulási útmutató: A hallgató ismerje meg a közúti forgalomtechnika és közlekedésbiztonság összefüggéseit, tudja ismertetni a forgalomtechnikai kialakítások elvét. Értse meg a különböző technikai eszközök használatának előnyét, és tudjon saját környezetéből példát mondani rá. Tudja megkülönböztetni az önmagát magyarázó út és a megbocsátó út fogalmát. A lecke elsajátításának időszükséglete ~60 perc.
"A közúti forgalomtechnika a közúti forgalom vizsgálatával és szabályozásával foglakozó szakterület, mely kiemelt figyelmet fordít a forgalombiztonságra és a környezeti hatásokra.
A forgalomnagyság egy kiválasztott útkeresztmetszeten meghatározott idő alatt áthaladó járművek számát jelenti. A forgalomsűrűség egy kiválasztott időpontban az útszakasz egységnyi hosszán tartózkodó járművek számát jelenti.
A forgalomtechnikában a járművek nagyobb csoportjával foglalkozunk, a sebesség jellemzésére statisztikai mérőszámokat alkalmazunk. A forgalombiztonság szempontjából nagy jelentősége van a járművek sebességének (homogén vagy inhomogén). Ennek jellemzésére a gyakoriság és az eloszlás használatos.
A közúti forgalomtechnikai tevékenységének több célja is van:
a közlekedők biztonsága a környezet kímélése a létesítmény teljesítőképességének legjobb kihasználása közlekedési költségek alacsony szinten tartása eljutási idők csökkentése szolgáltatási színvonal növelése.
Az egyes pontok elérése ellentmondó helyzeteket teremthet, hiszen az eljutási idő csökkentése maga után vonja a sebesség növelését, ami a közlekedők biztonságának rovására mehet.
A forgalomtechnika az alábbi fő eszközöket alkalmazza:
útburkolati jelek jelzőtáblák jelzőlámpák
Ezen kívül tartalmazza még:
vezetőoszlop vezetőkorlát fényvisszaverő prizma stb.
A közutak forgalomtechnikai kialakításának két fő elve létezik:
1. | Elválasztás elve: a forgalom különböző résztvevőit igyekeznek minél jobban elválasztani egymástól, így minimalizálva a konfliktusok számát
2. | Közös úthasználat elve: a forgalom különböző résztvevőit szándékosan egy útfelületre kényszerítenek, hogy mindenki tudatában legyen, és szükséges az alkalmazkodás (pl. közös gyalogút-kerékpárút).
Forgalomtechnika és közlekedésbiztonság
Folyópálya forgalomtechnikai kialakítása
Optikai vezetés
A járművezetők viselkedését elsősorban az előtte lévő útszakaszról kapott benyomások szabályozzák. Az utak kialakításának olyannak kell lennie, hogy a közlekedő közepes figyelem mellett is az összes számára fontos útjellemzőt felismerje. Rossz látási viszonyok között, éjszaka az útkialakítás nehezebben ismerhető fel, erre szolgál az optikai vezetés, melynek célja az út vezetésének hangsúlyozása (forgalmi sávok szélének kiemelése). Eszközei:
útburkolati jelek fényvisszaverő útburkolati szögek vezetőoszlopok nyíl alakban sávozott forgalomterelő tábla
Vezető és védőberendezések
Ezen eszközök (mint passzív biztonsági elemek) rendeltetése, hogy az útról letérő járművet "megfogják", megállítsák. Kialakításuknál figyelemmel kell lenni:
jármű bejutásának megakadályozása az veszélyes területre (pl. szakadék) ne dobja vissza a járművet az útra a lehető legkisebb károsodást szenvedje el a jármű az ütközés következtében
A korlátnak a jármű mozgási energiáját fel kell emésztenie, ehhez szilárdnak és egyben rugalmasnak kell lennie, Ezeket a követelményeket leginkább az acél vezetőkorlát szolgálja ki. A gyalogoskorlátok célja a gyalogosoknak az úttestre valólelépését akadályozni (ez lehet virágláda vagy egyéb megoldás is).
Sebességszabályozás
A sebességszabályozás célja:
a járművek sebességének módosítása, amellyel a járművezetők jobban felismerhetik és elkerülhetik a veszélyhelyzeteket járművek sebességének homogenizálása bekövetkező balesetek súlyosságának csökkentése káros környezeti hatások csökkentése
Módjai:
a járművezetőnek mindig úgy kell megválasztania a sebességét, hogy az az időjárási, forgalmi, látási és útviszonyoknak megfelelő legyen (ha ennél nagyobb sebességet választ, azt hívjuk relatív gyorshajtásnak) általános sebességkorlátozás (rendeletileg előírt) helyi sebességszabályozás
Közvetlen sebességszabályzó eszközök:
forgalmi sáv szűkítése mesterséges bukkanók kialakítása (sebességcsillapító küszöb) veszélyt jelző táblák elhelyezése bizonyos járműfajták forgalmának megtiltása összehangolt jelzőlámparendszer.
Forgalmi sávok használatának szabályozása
A forgalmi sávokat terelő- vagy záróvonal jelöli ki, választja el egymástól.
Előzési tilalom bevezetése
Az előzési művelet az egyik leggyakoribb veszélyforrás a közúti közlekedésben. Ennek a megelőzésére a legelterjedtebb eszköz az előzési tilalom bevezetése. Olyan helyeken alkalmazzák, ahol valamilyen akadály miatt nem látható be az előzéshez szükséges útszakasz.
Behajtás szabályozása
Egyes utakon a járművek forgalmát behajtási tilalommal korlátozzák. A teljes tilalom forgalombiztonsági hatása nyilvánvaló, azonban ez csak ritkán valósítható meg, hiszen az utak funkciója többek között az épületek megközelíthetőségének lehetővé tétele. Általában részleges behajtási tilalmakat alkalmaznak:
bizonyos időszakokra az adott területen kívül lakókra meghatározott járműfajtákra (környezeti, biztonsági szempontból)
Megállás és várakozás
Forgalombiztonsági okokból akkor indokolt a korlátozás, ha
az álló jármű a forgalmat akadályozná az álló jármű más közlekedők kilátását gátolná a megállás és elindulás folyamata veszélyes lenne (pl. autópálya)
Csomópontok forgalomtechnikai kialakítása
A közúti közlekedési hálózat kiemelten veszélyes részei a csomópontok, tervezésüknek alapelvei vannak:
felismerhetőek legyenek, a járművezető kellő távolságból lássák és felismerjék áttekinthetőek legyenek, a járművezető a többi betorkolló útszakaszt is lássa felfogható legyen, a kívánt haladási irányt és az elsőbbségadás szabályozása egyértelmű legyen
Külön szintű csomópontoknál (is) a teljesítőképesség és a biztonság az elsődleges.
Jelzőlámpás forgalomirányítás
Ez a forgalomtechnikai megoldás a forgalmi áramlatokat időben egymástól elválasztja. A forgalombiztonság ezáltal növekszik, hogy a közlekedők döntését a jelzőlámpa megkönnyíti. Azonban ez a típusú forgalomirányítás korlátozást jelent a forgalomban, és a baleseti kockázatot csak csökkenti, nem szűnteti meg.
Tervezés során a forgalmi áramlatokat időben felbontják, fázisokba rendezik, amelyekben egyszerre csak olyan mozgások vannak, amelyek nem keresztezik egymást, nincsenek konfliktusban egymással (kivéve: tele zöld jelzés)
A fázisok között közbenső időt alkalmaznak, amely elegendő ahhoz, hogy az egyik fázis zöld jelzésének utolsó járműve biztonsággal kihaladjon, mielőtt a következő fázis első járműve eléri a konfliktus pontot.
A csomópont elhagyásához szükséges időt a gépjárművek, a kerékpárosok és a gyalogosok számára a különböző sebességük figyelembevételével határozzák meg.
A jelzőlámpa meghibásodásakor mindig az ott lévő jelzőtáblák szabályozásai lépnek életbe (ha nem helyeznek ki rendőrt a csomópontba).
Körforgalmú csomópontok
A körforgalmú csomópontok kifejezetten kedvező eredményeket mutatnak a jelzőlámpás csomópontokkal szemben, hiszen:
geometriája miatt csak csökkentett haladási sebességgel lehet megközelíteni és behajtani a konfliktuspontok száma negyedére csökken (4 ágú kereszteződés esetén) a lehetséges ütközés szöge csökken (szinte lehetetlen a frontális ütközés, balesetek kimenetele kevésbé súlyos) a figyelmet elég egy irányba koncentrálni (elsőbbségi viszonyok egyértelműek) kisebb az átlagos időveszteség
Önmagát magyarázó út
"Önmagát magyarázó az az út, amelyen az út kialakításából egyértelmű a járművezető számára, hogy hogyan kell viselkednie (pl. melyik sávon, milyen sebességgel haladhat), mit várhat a többi szereplőtől (pl. jöhetnek-e járművek szemben, számítani kell-e kerékpárosokra), és mit várhat az út következő szakaszán (ne legyenek meglepetések).
A járművezetőnek fel kell ismernie az út típusát (kategóriáját, osztályát) ahhoz, hogy annak megfelelően viselkedjen. Az úttípusok legyenek egymástól egyértelműen megkülönböztethetőek, egy úttípuson belül viszont ne legyenek (nagy) különbségek." [2]
Megbocsátó út
Szerepe nem a balesetmegelőzésben van, hanem mint egy passzív biztonsági elem, lényegben a bekövetkezett baleset súlyosságát hivatott csökkenteni. A gépjárművezető hibája miatti baleset esetén ne legyen "büntetve" az út és környezete által, hanem megbocsátó környezet kialakítása a cél. Ideális esetben nincs akadály az út környezetében (pályaelhagyás esetén közeli villanyoszlop, fa stb.). Azonban ha ennek kivitelezése nem megvalósítható, a minimálisra kell csökkenteni az esélyét az ütközésnek. [3]
Felhasznált irodalom
[1] Jankó Domokos: Közúti közlekedésbiztonság
[2] Dr. Koren Csaba: Önmagukat magyarázó utak tervezési szempontjai http://www.maut.hu/mautdata/akademiak/21/2.pdf
[3] http://www.brrc.be/en/item/e227_00

| Önellenőrző kérdések
1. Melyek a forgalomtechnika fő eszközei?
| útburkolati jelek, jelzőlámpák
| vezetőoszlop
| vezetőkorlát, fényvisszaverő prizma
2. A forgalomtechnikai kialakításnak melyik a két fő elve?
| elválasztás elve, egyéni úthasználat elve
| elválasztás elve, közös úthasználat elve
| közös úthasználat elve, egyéni közlekedés biztonságának elve
3. Mi az optikai vezetés célja?
| az út vezetésének hangsúlyozása
| útról letérő járművek "megfogása"
| káros környezeti hatások csökkentése
4. Mi a vezető és védőberendezések célja?
| az út vezetésének hangsúlyozása
| útról letérő járművek "megfogása"
| káros környezeti hatások csökkentése
5. Melyek tartoznak a közvetlen sebességszabályozó eszközök közé?
| forgalmi sáv szűkítése
| vezetőoszlopok kihelyezése
| megbocsátó környezet kialakítása
6. Mi a jelzőlámpás forgalomirányítás elsődleges célja?
| járművezetők döntésének megkönnyítése
| forgalmi áramlatok időbeli szétválasztása
| csomópont áttekinthetősége
7. Hogy nevezzük a fázisok közötti időt?
| biztonsági idő
| nincs a fázisok között idő
| közbenső idő
8. Mennyire csökken le a konfliktuspontok száma egy körforgalomban egy négy ágú kereszteződéshez képest?
| 50%-kal csökken
| negyedére csökken
| nem csökken, hiszen ugyanúgy csomópont marad
9. MI a megbocsátó út lényege?
| egy passzív biztonsági elem, a bekövetkezett baleset súlyosságát csökkenti
| egy aktív biztonsági elem, a baleset megelőzését teszi lehetővé
| a gépjárművezető ilyen útszakaszon magasabb reakcióidővel rendelkezhet