KURZUS: Közlekedésbiztonság

MODUL: II. modul: Emberi tényező

6. lecke: Járművezetésben elkövetett hibák, azok elkerülésének lehetőségei

| Tanulási útmutató: A tanuló ismerje meg a közlekedési balesetek okainak százalékos megoszlását. Képes legyen megkülönböztetni a médiában halott százalékos megoszlást a valóstól. Tudja felsorolni a gépjárművezetésben elkövetett hibákat, ismertetni azok jellegzetességét. A tananyag elsajátításához szükséges idő ~60 perc.
Közlekedők magatartását befolyásoló szerek, állapotok [1]
A közlekedésbiztonsági rendszer három alrendszerre oszlik: ember - jármű - út és környezete. Kiemelt szerepe van az emberi tényezőnek, mert képes rá, hogy bizonyos szintig alkalmazkodjon a környezeti és jármű alrendszer hiányosságához, és lehetősége van javítani a másik két alrendszer hibáit. Szinte a világ minden táján a balesetek több, mint 90%-ért a közlekedő ember a felelős, azonban fontos megjegyezni, hogy a baleset létrejöttében nem csak egy tényező játszik szerepet. A baleset létrejöhet emberi hibák eredményeként, de az emberi hibához gyakran társulnak nem megfelelő környezeti tényezők, vagy a járművek műszaki hibája, vagy a három elem együttes hibája okozza a szerencsétlenséget.
Közúti balesetek okai rendszerszemléletű közelítés alapján [2]
1. ábra
Láthatjuk, hogy azok a balesetek, amelyek csak emberi hiba miatt következtek be 57%-át teszik ki a rendszernek. A járművezetés folyamata lényegében a következő szakaszokra osztható:
1. | környezetből érkező ingerek érzékelése, felismerése, azonosítása
2. | döntés: szükséges-e a jármű mozgásába beavatkozni
3. | szükséges járműkezelési tevékenységek elvégzése, amelynek hatása változás bekövetkezése a jármű haladási irányába és/vagy sebességébe.
A hármas cselekvéssor első elemét a járművezető egyéni jellemzői befolyásolják, ennek eredményeképpen alakul ki az egyén közlekedési környezetre adott magatartási válasza.
Figyelmi hibák
Figyelmi hibához leggyakrabban a következő okok vezetnek:
látótér beszűkülése fáradtság figyelem intenzitásának csökkenése figyelem megoszlása.
Az információfelvétel és feldolgozás folyamatában gyakori hiba, hogy a szem továbbítja az ingerületet az agyhoz, de a figyelem nem ragadja meg, nem erősíti azt fel. Ez az az eset, amikor a járművezető néz, de nem lát. A járművezető a látómezőnek csak azt a részét látja élesen, amelyikre tekintete irányul, a kép többi része homályos, elmosódott. A biztonságos vezetéshez széles látómezőről kell az információkat összegyűjteni, ami csak úgy lehetséges, ha a járművezető tekintési pontja gyorsan vándorol egyik területről a másikra. Az idő előrehaladtával és a tapasztalat gyűjtésével a járművezető megtanulja, hogy látótérnek mindig arra a pontra irányítsa a tekintetét, ahonnan a legfontosabb információk várhatók (gyalogos-átkelőhelynél a járdaszegély).
A kezdő és gyakorlott járművezetők szemmozgása között szignifikáns különbség van. A kezdő járművezetők gyakran tekintenek a jármű elé, és gyakrabban tartják tekintetüket lényegtelen jelzéseken. A gyakorlott vezetők leginkább a távolba tekintenek, és perifériás látással ellenőrzik a helyzetüket a forgalmi sávban.
Mi okozhat látótér beszűkülést?
sebesség ittas állapot szélvédő előtt lógó-lengő (mozgó) tárgyak többek között.
Az ittas vezetés leginkább azért veszélyes, mert már igen kis mennyiségű alkohol hatására beszűkül a látótér, kiesik a perifériás látás. 0,4 ezrelék véralkohol-koncentrációnál (VAK) a szemmozgás koncentrálódik, 0,8 ezrelék VAK-nál pedig szignifikánsan lecsökken a látótér.
A fáradtság szintén befolyásolja a szemmozgást, a fáradt járművezető tekintési pontja közvetlenül a jármű elé és az út jobb oldalára irányul (mint a kezdő vezetőké). Előnye, hogy a sávtartást biztosítja, és a haladási irányt könnyebb ellenőrizni, viszont a hátrányai közé tartozik a látótér beszűkülése, és a felvehető információmennyiség csökkenése.
A járművezetés során sem állandó a figyelmi szint, melynek foka elsősorban a vezetés feladat bonyolultságtól függ. Gondoljunk csak egy városi csúcsforgalomra, illetve egy gyenge forgalmú autópályára. A gyakorlott vezető figyelmének megoszlása egy kis forgalmú úton több mindenre kiterjedhet, legyen az rádió hallgatás, utasokkal való beszélgetés. Azonban ha a vezetési feladat megnehezedik, a járművezető figyelmét szinte teljesen leköti (sokan pl. parkolásnál lehalkítják/lekapcsolják a rádiót, hogy jobban lássanak). A teljes figyelem folyamatos kifejthetőségének időbeli mértéke 15 perc, ezután negatív tendencia mutatkozik (vannak kutatások, amik az okostelefonok miatt ezt az értéket 5 perce becsülik).
A közúti jelzésekből a figyelem azokat emeli ki, amelyek az adott pillanatban a járművezető számára fontosak. Ha nem akarunk megállni, akkor általában nem tudatosul bennünk, hogy a megállást vagy várakozást tiltó táblák mellett haladunk el.
Idősebb vezetők által okozott balesetekben gyakran az húzódik meg, hogy figyelmük beszűkül, megtapad egy-egy tárgyon. A fiatal járművezetők figyelmével nincs probléma, csak az észlelt információt nem képesek jelentőségüknek megfelelően értékelni.
Becslési hibák
A három legfontosabb megbecsülni való elem: távolság, sebesség és idő. A három tényező becslésének szempontjából az egyik legkritikusabb manőver az előzés. Előzés előtt a járművezetőnek fel kell mérnie a saját, és az előtte haladó jármű sebességét, a szembe közlekedő jármű távolságát, sebességét és az előzésre rendelkezésre álló idő mennyiségét. A nagy sebességgel végrehajtott előzések kockázatosabbak, mert ilyenkor bizonytalanabb a járművezető távolság- és sebességbecslése.
A sebességérzékeléshez fontos a perifériás látás, a látótér beszűkülése esetén a sebességet alábecsüljük. Látáson kívül fontos szerepe van a hangnak, rezgéseknek, rázkódásoknak valamint az oldalgyorsulás érzékelésének is. A rázkódás, hang, és rezgés az újonnan megjelenő autókban utazva kevésbé feltűnő, így gyakran alábecsüljük benne sebességünket.
A fizikai jellemzők becslésének pontosságát az alábbi táblázat foglalja össze:
Becslés nehézsége
2. ábra
ahol: E: egyszerű K: közepesen nehéz N: nehéz LE: szinte lehetetlen. [1]
Döntési hibák
Járművezetés során a környezetből kapott ingerek alapján döntést hozunk, hogy az adott pillanatban szükséges-e megváltoztatunk a járművünk irányát és sebességét. A döntést egyéb tényezők is befolyásolhatják, úgy mint a tapasztalat, ismeret, kockázatvállalási hajlam,érzelmi állapot stb.
A döntéshez időre van szükség, aminek a hosszát befolyásolja a meglévő tapasztalat, a döntéshez szükséges tényező száma, valamint az események alakulása (járművezető elvárásának megfelel-e).
A gyakorlott járművezető döntési időszükséglete alacsonyabb, mint a kezdő járművezetőé. A gyakorlat és tapasztalat során kialakul egy belső elvárás mások magatartására, különböző szituációk valószínűségére. Minél inkább az elvárásainknak megfelelően történnek az események, annál inkább alacsony a döntési időszükséglet (annál inkább automatizált mozdulatsort követünk). A váratlanság még az észleléshez szükséges időt is meghosszabbítja (pl. autópályán szembejövő jármű). Az elvárások egyrészt segítik a járművezetést, másrészt viszont nagy veszélyt is jelentenek, akkor ha az események nem az elvárásainknak megfelelően alakulnak. A legtöbb döntési hiba éppen a helytelennek bizonyuló elvárás miatt jön létre.
Cselekvési hibák (járműkezelési hibák)
Ijedtség hatására (nem az elvárásnak megfelelő szituációban) a járművezető általában nem a megfelelő veszélyelkerülési reakciót hajtja végre. A veszélyt észlelve a járművezetők többsége a fékre lép, vagy túlságosan nagy kormánymozdulatot hajt végre, és túlzott mértékű a korrekció. A túlzott kormánymozdulat általában akkor jön létre, amikor a gépjármű megcsúszik, és a vezető ellenkormányzása túlzott mértékű, emiatt megpördülés következik be (rosszabb esetben fának csapódás).
Felhasznált irodalom
[1] Jankó Domokos: Közúti közlekedésbiztonság
[2] prof. Dr. Holló Péter: Gondolatok az emberi tényező közlekedésbiztonsági szerepéről. Közúti és mélyépítési szemle, 25-26. (2007. december, 12. szám).
[3] http://www.medimix.hu/printer.php?cid=225 2018. október 11.
[4] http://www.alkoholizam.com/magyar/organizam1.htm
[5] http://drogfokuszpont.hu/szakteruleteink/populacios-vizsgalatok/populacios-vizsgalatok-tenyek-es-szamok/
[6] Tóth Tibor Sztrádaline Kft. sztradaline@t-onine.hu, Az ember - mint járművezető és áldozat a közlekedési balesetekben, - okok, mentés, kezelés és megelőzés, 2013. október 12.

| Önellenőrző kérdések
1. A balesetek hány százalékáért felelős csak az ember?
| 57%
| 6%
| 75%
2. Melyik a közlekedésbiztonság három fő alrendszere?
| ember-jármű-út és környezete
| ember-technika-út és környezete
| technikai tényezők-út-jármű
3. Milyen okok vezetnek figyelmi hibákhoz?
| Sebesség megváltozása, ismeretlen útvonal.
| Fáradtság, látótér beszűkülése.
| Több inger egyidejű beérkezése, főleg kezdő vezetőként.
4. Van-e különbség a kezdő és tapasztalt járművezetők szemmozgása között?
| Nincs jelentős különbség.
| Igen, szignifikáns.
| Igen, de nem jelentős.
5. Melyik a legkritikusabb manőver?
| tolatás
| előzés
| elindulás/megállás
6. Melyik fizikai jellemzőt a legnehezebb megbecsülni?
| A szemből közlekedő sebességét.
| A szemből közlekedő távolságát.
| Az azonos irányból közlekedő sebességét.
7. A kezdő járművezető döntési időszükséglete
| Alacsonyabb, mint a tapasztalt járművezetőé.
| Magasabb, mint a tapasztalt járművezetőé.
| Minden járművezetőé azonos szinten van.