KURZUS: Közlekedésbiztonság

MODUL: IV. modul: Közlekedésbiztonság egyéb területei

14. lecke: A közlekedési balesetek nemzetgazdasági vizsgálata. A beruházások értékelése, költség-haszon elemzés

| Tanulási útmutató: A tanuló értse meg, hogy miért szükséges a közlekedési balesetek nemzetgazdasági vonatkozásával foglalkozni. Ismerje a különböző számítási módszereket, tisztában legyen a balesetek különböző veszteségelemeivel. Egy esetleges beruházási döntéshozatalban képes legyen számolni, és érvelni a választott beruházás mellett. A lecke elsajátításának időtartama ~60 perc.
A közlekedési balesetek nem csak lelki terhet okoznak, hanem pénzben kifejezhető költségvonzatuk is van. Hazánkban ezeknek a költségeknek a kalkulációjával a hetvenes évektől számolják, míg külföldön már korábban is meghatározták.
De miért is van szükség a pénzértékben történő kifejezésre?
Elsősorban tudatosítani kell a társadalom minden tagjában (nem csak a döntéshozókban), hogy ezek a veszteségek jelentősek az egész gazdaság számára. Másrészt pedig a rendelkezésre álló anyagi források elosztásának biztosítása is megfelelően történjen.
Ezen pénzeszközök felhasználásával úgy kell gazdálkodni, hogy a lehető legtöbb emberéletet mentsük meg, és a legtöbb balesetet kerüljük el.
A legszörnyűbb tény az anyagi források elosztásánál, hogy minden veszteséget, kárt számszerűsíteni kell, így sajnos az emberéletet is. Tehát a legfontosabb (egyben etikátlan) kérdés:
Mennyit ér egy emberélet?
Természetesen minden emberi élet egyszeri, és megismételhetetlen. Ha valaki elveszít egy családtagot, annak az anyagi kárpótlás nem jelent szinte "semmit", hiszen a családtaggal nem tud többet együtt karácsonyozni. Itt csupán a gazdasági oldalról való megközelítésre gondolhatunk, megpróbáljuk meghatározni a halálesetre jutó gazdasági veszteséget.
Régen a halálos áldozatok esetén csak a munkaképes korú személy feltételezett nyugdíjazásáig hátralévő évek alatt kieső termelési kapacitást vették figyelembe, ma már egyéb tényezők gazdasági értékének a meghatározásával is próbálkoznak. Ilyen érzelmi tényező lehet a gyász, fájdalom, szenvedés (esetleges mentálhigiéniás betegségek kialakulása) is.
Pontos számítás, illetve értékmeghatározás nincs. Ezek az alkalmazott veszteségértékek a különböző közúti biztonsági intézkedések gazdasági hatékonyságának összehasonlítására szolgál, és az eredmény nagysága arra utal, hogy egy ország döntéshozói mekkora fontosságot tulajdonítanak a közúti biztonság kérdésének.
Hazánkban sokáig csak a halálos áldozatok termeléskiesésének meghatározásán alapuló, ún. "emberi tőke" módszert alkalmazták, a KTI 2004-ben végzett kutatásai alapján egy 2003-as közúti baleseti halál átlagos nemzetgazdasági vesztesége 95 millió Forintban határozták meg, A közúti balesetek országos társadalmi-gazdasági vesztesége pedig 270 milliárd (!!) Forintra adódott.
Az "emberi tőke" módszerén kívül később alkalmazni kezdték a "fizetési hajlandóság" módszerét is (WTP: willingness to pay). Egy kérdőív alapján a megkérdezettek pénzben kifejezett értéket kell alkotniuk emberi életekben, súlyos sérülésekben. Nyilatkozniuk kell arról, milyen összeget áldoznának a baleseti kockázat adott mértékű csökkentésére. Az évekkel ezelőtti felmérés eredménye 255 millió Ft/fő statisztikai életérték adódott, ami egyezik az EU gyakorlatában használt "egymillió eurós szabállyal" (árfolyamtól függetlenül).
A számítások
társadalmi munkamegosztásból való kiesés: a baleset sérültjei egy időre vagy véglegesen kiesnek a termelési tevékenységből. Ezt nevezzük termeléskiesésnek, és egy aktív kereső GDP-hez való hozzájárulásaként számszerűsítjük ráfordítások, amelyek a balesetek által okozott rendkívüli körülmények, és következmények felszámolásához, illetve helyreállításához szükségesek kifizetett táppénz és járadék nem termelőmunka ellenértékeként kerül kifizetésre externális hatásként a bekövetkezett baleset miatt forgalmi torlódások alakulhatnak ki, emiatt időveszteség halmozódhat fel (legyen az munkavégzésében gátolt, vagy szolgálati úton lévő) magánjellegű időveszteség: nettó átlagbérrel számszerűsítve. De az igazi veszteség az, hogy ennyi időt az érintett nem a szabad akarata szerint tud eltölteni
Statisztikában meghatározott közúti közlekedési balesetek veszteségelemei:
halálozás miatti emberitőke-veszteség a közúti közlekedési balesetek által okozott tárgyi kár a közúti közlekedési balesetek következtében fellépő közúti torlódás, időkiesés vesztesége sérültek termeléskiesése a sérültek (meghaltak) kórházi ápolási költsége a sérültek (meghaltak) mentési költsége a meghaltak temetési költsége a közúti közlekedési balesetek miatt fizetett táppénz és az ahhoz kapcsolódó ügyviteli költségek a közúti közlekedési balesetek helyszínén végzett műszaki mentési (tűzoltó) tevékenység költsége a közúti közlekedési balesetekkel kapcsolatos rendőrségi tevékenység költsége a közúti közlekedési balesetekkel kapcsolatos ügyészségi tevékenység költsége a közúti közlekedési balesetekkel kapcsolatos bírósági tevékenység költsége a közúti közlekedési balesetek következtében a természeti és művi környezetben okozott károk költsége
Beruházások értékelése, költség-haszon elemzés
Ahhoz, hogy egy baleseti gócponton változtassunk, vagy megnézzük a lehetséges változatok megtérülését, költség-haszon elemzést kell végeznünk. Itt a haszon és a költség számszerűsítésével, tehát pénzértékben való kifejezésével tudjuk megállapítani, van-e egyáltalán értelme a változtatásnak (ezért is kellett kifejezni a károkat pénzértékben).
Egy közlekedésbiztonságot fokozó intézkedés során egyértelműen a biztonság hatékonyságra vagyunk kíváncsiak. Ilyenkor a haszon a "be nem következett baleset" lesz, tehát a baleseti-költségmegtakarítás. Míg a költség oldalon az intézkedés/változtatás költségtényezői fognak szerepelni (a tervezéstől egészen az átadásig).
"A költség-hatékonyság elemzés eredményei alapján kiválasztható egy adott cél elérésére alkalmazandó optimális megoldás. A költség-hatékonyság elemzés során a hatások és költségek számbavétele folyik. A költségek számszerűsítése, forintosítása megtörténik, a hatások értékben való kifejezése helyett az adott cél elérését jelentő állapot változás naturáliákkal (természetes mértékegységben) való jellemzése valósul meg. A megoldás kiválasztása hatékonysági mutatók alapján történik. A hatékonysági mutatók általános képlete: naturáliában kifejezett változás/forintosított költség. A mutatók tehát azt fejezik ki, hogy egységnyi hatás elérésének mi a fajlagos költsége." [2]
A balesetek értékei a következők (fajlagos baleseti értékek 2008 évben):
halálozás: 266,9 millió Ft/áldozat súlyos sérülés: 35,8 millió Ft/ sérült könnyű sérülés: 2,6 millió Ft/sérült
Egy beruházás akkor gazdaságos, ha a nettó jelenértéke pozitív (gazdasági hatékonysági mutató, mely azonos időpontra átértékelt és összegzett hasznok és költségek különbségeként számítjuk), haszon-költség hányadosa pedig egynél nagyobb. [3]
Felhasznált irodalom
[1] prof. Dr. Holló Péter: A közúti baleseti veszteségek
[2] forrás: http://www.kvvm.hu/szakmai/karmentes/kiadvanyok/karmutmutato4/karmutm4-3.htm
[3] Dr. Borsos Attila: Biztonságosabb közúti infrastruktúra (3.8.)

| Önellenőrző kérdések
1. Milyen módszert alkalmaztak hazánkban az emberi életérték meghatározására?
| semmilyet, nem volt ilyen módszer
| emberi tőke módszer
| az Egyesült Királyságtól átvett módszert
2. Mit jelent a WTP módszer?
| fizetési hajlandóság módszere
| baleseti kockázatot csökkentő intézkedés
| kórházi ellátást javító menedzsment módszer
3. Mit nevezünk társadalmi munkamegosztásból való kiesésnek?
| a baleset sérültjei egy időre vagy véglegesen kiesnek a termelési tevékenységből.
| balesetek által okozott rendkívüli körülmények, és következmények felszámolásához, illetve helyreállításához szükségesek
| kifizetett táppénz és járadék nem termelőmunka ellenértékeként kerül kifizetésre
4. Mi az első lépése a költség-haszon elemzésnek?
| lehetséges változatok megtérülési idejének kiszámítása
| jelenérték számítás
| haszon és költség pénzértékben való kifejezése
5. Egy halálozás értéke nagyságrendileg mennyi volt 2008-ban?
| 266,9 millió Ft/ áldozat
| 250,5 millió Ft/áldozat
| 225 millió F/áldozat
6. Mikor gazdaságos egy beruházás?
| ha a nettó jelentérték pozitív, és haszon-költség hányados egynél nagyobb
| ha a nettó jelentérték negatív, és a haszon-költség hányados egyenlő nullával
| ha a nettó jelentérték pozitív, és a haszon-költség hányados egyenlő nullával